KURZUS: Áruszállítás

MODUL: IV. modul: Vizi közlekedés

14. lecke: A tengerhajózás főbb jellemzői

| Cél: A tananyag célja, hogy a hallgató megismerje a tengerhajózással kapcsolatos általános összefüggéseket. A későbbi fejezetekben megismertekkel összekapcsolva így teljes képet alkothat a tengerhajózás folyamatairól.
Követelmények: Ön akkor sajátította el megfelelően a tananyagot, ha képes
felsorolásból kiválasztani a világ kereskedelmi hajózásában jellemző árufajtákat; megfogalmazni, milyen összefüggés van egy ország gazdasági fejlettsége, és a kikötőiben kirakott és berakott áruk mennyisége között; felsorolni a leckében szereplő kikötők közül hármat; párosítani egymáshoz az egyes hajózási módok ábráját és azok megnevezését; párosítani egymáshoz az egyes hajózási formák fogalmát és megnevezését; elmondani, hol alakult ki jellemzően tengeri kompforgalom.
Időszükséglet: A tananyag elsajátításához körülbelül 30 percre lesz szüksége.
Kulcsfogalmak:
a tramp (portyázó) hajózás liner (vonal)- hajózás, a partmenti hajózás (kabotázs) tengeri kompforgalom speciális hajóflottákról
Általános tudnivalók
Jegyezze meg a tengerhajózás főbb jellemzőit!
A tengerhajózás a vízi közlekedés legnagyobb forgalmú ága, az óceánokon, perem- és beltengereken keresztül az egyes kontinensek között személy- és áruszállítással teremt kapcsolatot. Közös tengerpart mentén fekvő országok egymás közötti forgalmában a tengerhajózás áruszállítása szintén számottevő, amely a nagy folyamok torkolatában vagy hajózható csatornákon keresztül (szibériai folyók, Szt.Lőrinc-viziút, Nyugat-Európa) belvízi hajózással is kombinálódik. A tengerhajózás történelmi jelentőségű volt a földrajzi munkamegosztás kialakulásában. A tengerek biztonságos és szabad hajózását nemzetközi egyezmények biztosítják.
Jegyezze meg, melyek a világ kereskedelmi hajózásában jellemző árufajták!
A világ kereskedelmi hajózása megközelítően 8 milliárd tonna árut szállít évente. A forgalom áruösszetétele egyenletesen eloszlik a folyékony áru, az ömlesztett áru és a konténer (darabáru) forgalom között.
Jegyezze meg, milyen összefüggés van egy ország gazdasági fejlettsége, és a kikötőiben kirakott és berakott áruk mennyisége között!
A kikötők forgalma földrészenként egyenlőtlenül oszlik meg. A gazdaságilag fejlett, erősen iparosodott földrészek és országok kikötőinek forgalmában a kirakott áruk mennyisége mindig magasabb, sőt gyakran többszöröse a berakott áru mennyiségének. (Nagy-Britanniában és Franciaországban négyszerese). A kirakott áruk többnyire kőolajból, nyersanyagokból és élelmiszerekből, a berakott áruk pedig kisebb súlyt és teret jelentő késztermékekből, konténerekből tevődnek össze.
Az alábbi táblázatban látható a tengeri kikötők rangsora elszállított TEU-ban kifejezve. A TEU (twenty-foot equivalent unit) a konténerforgalom nagyságát kifejező mértékegység, 1 TEU egy 20 lábas konténer forgalmát jelenti (egy 40 lábas konténer 2 TEU-nak felel meg).
Jegyezze meg az alábbiak közül három kikötő nevét!
Kikötő | Ország | ezer TEU (2008)
1. Szingapúr | Szingapúr | 29,918
2. Shanghai | Kína | 27,980
3. Hong Kong | Hong Kong | 24,248
4. Shenzhen | Kína | 21,414
5. Busan | Dél- Korea | 13,425
6. Dubai | Egyesült Arab Emirátusok | 11,827
7. Ningbo | Kína | 11,226
8. Guangzhou | Kína | 11,001
9. Rotterdam | Hollandia | 10,784
10. Qingdao | Kína | 10,320
A tengerhajózás áruforgalmának földrészenkénti vizsgálata magas európai és ázsiai arányszámot mutat.
Hajózási formák
Jegyezze meg a hajózási formákat és azok jellemzőit!
A szállítási igények fokozott kielégítése érdekében a nemzetközi munkamegosztás fejlődésének megfelelően különböző hajózási formák alakultak ki.
Évszázadokig a tramp (portyázó) hajózás volt jellemző, amikor a hajók az áru rendeltetési irányának megfelelően kikötőről-kikötőre közlekedtek, hónapokon keresztül úton voltak és csak hosszabb idő után tértek vissza a kiindulási pontjukra.
A világkereskedelem fejlődése, a kialakult állandó gazdasági kapcsolatok létrehoztak egy másik hajózási formát, az ún. liner (vonal-) hajózást, mely menetrendszerű teherhajójáratokat jelent. A nagy hajóstársaságok a világ legforgalmasabb kikötői között, menetrend szerint, rendszeresen közlekedtetik hajóikat, függetlenül attól, hogy megtelnek-e áruval vagy sem. A hajózás társaságok az állandó kapcsolatok miatt biztosan számíthatnak a szállítmányra, a szállítmányozók pedig biztosan tudják, hol és mikor kaphatnak hajóteret. Állandó linerhajózás alakult ki az egyes nyersanyagtermelők és állandó felhasználóik között. (Pl. vasérc-kikötők és a kohászati központok között, kőolajszállításban)
Egyéb hajózási formák
A több ezer km hosszúságú tengerparttal (Oroszország, Kína, USA, Kanada) rendelkező országok partjain és az olyan földrészeken, ahol a part mentén sok ország helyezkedik el (európai, latin-amerikai partvidékek), fontos hajózási forma a partmenti hajózás (kabotázs).
Jegyezze meg, hol alakult ki tengeri kompforgalom!
A tengerszorosokkal összekötött (doveri, messinai), vagy egymáshoz közelfekvő szigeteken elterülő országok, országrészek között (Dánia) nagy tengeri kompforgalom alakult ki.
A hajózási formák között meg kell még emlékezni az ún. speciális hajóflottákról, amelyek legtöbbször nem hajózási vállalatok, hanem más gazdasági tevékenységet folytató vállalatok flottái (Olaj-, kohászati, gyümölcsültetvényes trösztök). A legkülönbözőbb rendeltetésű speciális hajók vannak üzemben: pl. hús, gyümölcs, nyersbőr szállítására hűtőhajók, földgáz- vagy ércszállító hajók, stb. A speciális hajók közül legjelentősebbek az olajszállító hajók vagy tankerek.
Az évszázados gyakorlatra visszatekintő tengeri hajózás kialakította a legalkalmasabb útvonalakat, amelyek figyelembe veszik a Föld gömbfelületéből adódó távolságcsökkenést vagy növekedést, éghajlati és időjárási viszonyokat, szélirányt, tengervíz mélységet.
Jegyezze meg az egyes hajózási formák ábráit!
Tengerhajózási formák ("egyvonalas", "körjárat", "földkörüli")
14.1. ábra

| Önellenőrző kérdések
1. Jelölje meg az alábbiak közül a világ kereskedelmi hajózásában jellemző árufajtákat!
| Folyékony áru.
| Nyersanyagok.
| Ömlesztett áru.
| Darabáru.
| Érc.
| Földgáz.
2. Jelölje meg, milyen összefüggés van egy ország gazdasági fejlettsége, és a kikötőiben kirakott és berakott áruk mennyisége között!
| A gazdaságilag fejlett országok kikötőiben a kirakott áruk mennyisége egyenlő a berakott áruk mennyiségével.
| A gazdaságilag fejlett országok kikötőiben a kirakott áruk mennyisége nagyobb, mint a berakott áruk mennyisége.
| A gazdaságilag fejlett országok kikötőiben a kirakott áruk mennyisége kisebb, mint a berakott áruk mennyisége.
3. Soroljon fel 3 jelentős tengeri kikötőt!
4. Párosítsa egymáshoz az egyes hajózási módok ábráját és azok megnevezését! Írja be az ábrán látható betűket a megfelelő helyre! Körjárat: Egyvonalas: Földkörüli:
5. Jelölje meg, melyik hajózási formára igaz az alábbi állítás: a hajók az áru rendeltetési irányának megfelelően kikötőről-kikötőre közlekednek, menetrend nélkül!
| LIner (vonal) hajózás.
| Tramp (portyázó) hajózás
| Kabotázs hajózás.
| Speciális hajóflották.
6. Jelölje meg, melyik hajózási formára a partmenti hajózás!
| LIner (vonal) hajózás.
| Tramp (portyázó) hajózás
| Kabotázs hajózás.
| Speciális hajóflották.
7. Jelölje meg, melyik hajózási formára igaz az alábbi állítás: a közlekedő hajók nem hajózási vállalatok, hanem más gazdasági tevékenységet folytató vállalatok flottái!
| LIner (vonal) hajózás.
| Tramp (portyázó) hajózás
| Kabotázs hajózás.
| Speciális hajóflották.
8. Hol alakult ki jellemzően tengeri kompforgalom?